Multippel Sklerose
Multippel sklerose er en nevrologisk sykdom som angriper fettstoffet myelin og nervetrådene i sentralnervesystemet. Myelin fungerer som isolasjonskappe rundt nervetrådene i hjerne og ryggmarg, og sørger for at nervesignaler ledes mer effektiv mellom nerveceller. Når dette isolasjonslaget brytes ned, blir nervesignalene forstyrret og blokkert, og nervecellene til slutt ødelagt. Det kan forstyrre hjernens funksjon på ulike måter, avhengig av graden av myelinødeleggelse (hvor man befinner seg i sykdoms forløpet), og hvor i hjernen eller ryggmargen skadene er mest utbredt. Symptomer kan være:
- Synsforstyrrelser - tåkesyn, flimmer i synsbildet og dobbeltsyn
- Kraftsvekkelse i arm/ben og redusert tempo eller utholdenhet
- Manglende muskelkontroll/unøyaktige bevegelser (klossethet)
- Noen opplever svekket gang funksjon eller balanseproblemer
- Noen får sterkt nedsatt arbeidsevne grunnet fatigue (tretthet)
- Noen opplever orstyrrelser i vannlatings- og seksual-funksjon
- Noen får også endret reaksjon på kulde, varme eller berøring
Hvilke av symptomene som utvikles avhenger av hvor i hjernen eller ryggmargen myelin ødeleggelsen finner sted, og de færreste får alle symptomer. Ofte opptrer de i anfall, såkalte attakker, som kommer og går i den første tiden av sykdomsforløpet. For de aller fleste (ca 85%) debuterer sykdommen med et anfall (attakk), etterfulgt av en periode helt uten symptomer. Dersom symptomer uteblir etter dette, snakker man om clinically isolated syndrome, som sjelden fører til diagnosen MS. Ved tilbakevendene anfall får tilstanden navnet attakkpreget MS.
Ca. 1 av 5 forblir i denne fasen av sykdomsforløpet med relativt milde plager, mens resten opplever at de symptomfrie periodene blir borte og mer gradvis og jevn forverring. Dette kalles sekundær progressiv MS. For ca. 15 % forløper MS annerledes. De utvikler gradvis økende plager uten symptomfrie perioder. Dette kalles et primær progressiv MS.
Årsaken til MS er foreløpig ikke avdekket. Man antar imidlertid at det dreier seg om en kombinasjon av genetisk disposisjon og en faktor i miljøet (virus, tobakk, vitamin D-mangel) som lurer immunforsvaret til å angripe myelinet rundt celler i sentralnervesystemet. MS er slik sett en form for autoimmun reaksjon, hvor immunforsvaret tror kroppens egne celler er fremmede inntrengere som må fjernes. De fleste som får MS er mellom 20 og 40 år, og det er flere kvinner enn menn som får sykdommen.
![](https://f25098c314.clvaw-cdnwnd.com/09d2af29162f5535762fad61b0a24875/200000111-b59ccb59ce/shutterstock_579347665.png?ph=f25098c314)
![](https://f25098c314.clvaw-cdnwnd.com/09d2af29162f5535762fad61b0a24875/200000109-2b4012b403/shutterstock_145028335.png?ph=f25098c314)
![](https://f25098c314.clvaw-cdnwnd.com/09d2af29162f5535762fad61b0a24875/200000113-e81dce81de/shutterstock_356062052.png?ph=f25098c314)
For hjelp og veiledning ved MS, ta kontakt med oss
Mer informasjon om Multippel Sklerose finner du her